Blogg: Makroekonomi och kryptovalutor
![Blogg: Makroekonomi och kryptovalutor](/images/announcements/5588b2b2-5180-455d-9da1-ff065b072c1a.jpg)
Makroekonomiska förändringar har i allt högre grad påverkat prisrörelser på kryptovalutamarknaden de senaste åren. Det här blogginlägget granskar de viktigaste makroekonomiska indikatorerna, hur makroekonomin påverkas av ekonomisk politik och makroekonomins inverkan på kryptovalutor.
Last updated: 07.06.2024 14:30Makroekonomi
Makroekonomi är en gren av ekonomin som analyserar ekonomins övergripande funktion. Makroekonomin undersöker ekonomierna i hela länder, som Finland, eller större ekonomiska områden, som EU. Makroekonomisk forskning fokuserar vanligtvis på orsak-och-verkan-samband. Motsatsen till makroekonomi är mikroekonomi, som undersöker enskilda aktörers verksamhet inom det makroekonomiska ramverket.
Makroekonomiska nyckelindikatorer
Makroekonomi innefattar flera indikatorer som kan användas för att bedöma ett lands ekonomiska resultat jämfört med andra länder och dess tidigare ekonomiska situation. Följande är tre viktiga makroekonomiska indikatorer som också är bekanta från dagliga nyheter.
Inflation: Inflation avser den takt med vilken den allmänna prisnivån stiger. Mer specifikt avser inflationen förändringen i konsumentprisindex, som följer prisutvecklingen på varor och tjänster som vanligtvis köps av hushåll. Inflationssiffror rapporteras vanligtvis månadsvis genom att jämföra prisnivån för föregående månad med den för ett år sedan. Hög inflation kallas hyperinflation, medan negativ inflation kallas deflation. Inflationen anses vara den viktigaste indikatorn ur centralbankernas penningpolitiks perspektiv.
Bruttonationalprodukt: Bruttonationalprodukten (BNP) avser det totala värdet av alla varor och tjänster som produceras i ett specifikt land eller ekonomiskt område under en viss period (vanligtvis ett år eller ett kvartal). BNP och den härledda BNP per capita-indikatorn används ofta för att jämföra länders ekonomiska resultat. För ett enskilt land används BNP som ett mått på ekonomisk tillväxt. Genom att jämföra BNP över olika perioder är det möjligt att avgöra om ekonomin växer, i lågkonjunktur eller i depression. En lågkonjunktur definieras som två på varandra följande kvartal av BNP-nedgång, medan en depression är en längre och djupare ekonomisk nedgång. BNP kan också presenteras i reala termer, justerat för inflation. BNP-tillväxt ses som huvudmålet och utvärderingskriteriet för ett lands ekonomiska politik.
Arbetslöshet: Arbetslöshetsgraden avser andelen arbetslösa inom befolkningen i arbetsför ålder, i Finlands fall de i åldern 15-74 år. En hög arbetslöshet indikerar generellt ekonomiska problem och korrelerar vanligtvis med lägre BNP. Omvänt är en låg arbetslöshet förknippad med en stark ekonomisk situation. Arbetslösheten är en nyckelfaktor i beslutsfattandet i den nationella ekonomiska politiken.
Ekonomisk policy
Makroekonomin påverkas genom ekonomisk politik. Den ekonomiska politiken kan delas in i flera områden, där de två viktigaste är penningpolitiken och finanspolitiken. Penningpolitiken är centralbankernas ansvar, medan finanspolitiken är regeringarnas ansvar. Låt oss undersöka penning- och finanspolitiken mer i detalj.
Centralbanker och penningpolitik: Den primära uppgiften för centralbanker, såsom Europeiska centralbanken (ECB), är att upprätthålla prisstabilitet. I praktiken innebär det att inflationen ska hållas stabil och förutsägbar och så nära ECB:s mål på två procent som möjligt. Centralbanker påverkar inflationen, och därmed makroekonomin, genom penningpolitiken. Penningpolitik innebär att reglera tillgången och värdet på pengar direkt eller indirekt. Penningpolitikens främsta verktyg är att anpassa styrräntan. Styrräntan avser den ränta som banker betalar för att låna pengar från centralbanken. När centralbanker höjer styrräntan blir pengar "dyrare", vilket vanligtvis dämpar penningmängdens tillväxt. Omvänt, en sänkning av räntan gör pengarna "billigare" och ökar vanligtvis penningmängden. Förutom att justera styrräntan har ECB introducerat flera nya verktyg för bankfinansiering och köp av finansiella tillgångar efter finanskrisen 2007-2008.
Regeringar och finanspolitik: Regeringar påverkar makroekonomin genom finanspolitik. Finanspolitiken innebär anpassning av statens utgifter och intäkter. Mer specifikt handlar det om beslut om offentlig konsumtion och investeringar samt deras finansiering genom beskattning och upplåning. I Finland leds finanspolitiken av regeringen med statsministern i spetsen. På en mycket generell nivå syftar finanspolitiken till en stabil ekonomisk utveckling. I tider av lågkonjunktur är målet att stimulera ekonomin, medan målet i tider av överhettning är att stävja ekonomisk tillväxt. I praktiken kan stimulering av finanspolitiken innebära sänkta skatter eller ökade offentliga investeringar, transfereringar och konsumtion. Omvänt kan en bromsning av den ekonomiska tillväxten innebära att skatterna höjs och den offentliga sektorns investeringar och konsumtion begränsas.
Makroekonomins inverkan på kryptovalutor
Makroekonomins inverkan på kryptovalutamarknaderna har ökat de senaste åren. Detta beror på det ökade engagemanget från institutionella aktörer på kryptovalutamarknaderna, utvecklingen av derivatmarknader och den allmänna tillväxten av kryptovalutor som tillgångsklass. Centralbanker har också genomfört en mycket okonventionell penningpolitik de senaste åren, som i stort sett har påverkat alla investeringsmarknader. Därför kan övervakning och förståelse av makroekonomi vara fördelaktigt när man försöker förutsäga prisrörelser i kryptovaluta inom en snar framtid.
Kryptovalutor är en global tillgångsklass, och därför påverkas kryptovalutamarknaden av de makroekonomiska förhållandena och besluten i flera länder. Under de senaste åren har USA haft den mest betydande inverkan på kryptovalutamarknaderna. Publiceringen av amerikanska makroekonomiska indikatorer, såsom inflationssiffror, har ibland avsevärt flyttat kryptovalutapriserna på kort sikt. Förutom makroekonomiska indikatorer har de penningpolitiska besluten och uttalandena från U.S. Federal Reserve (Fed) haft en betydande inverkan på kryptovalutamarknaderna de senaste åren. Bland de penningpolitiska besluten har framför allt styrräntesänkningar ofta haft en positiv inverkan på kryptovalutamarknaden.
Bland kryptovalutor har särskilt bitcoin hänvisats till av många kryptovalutaexperter som en inflationssäkring. Bitcoin och dess begränsade maximala utbud tros fungera som en säkring mot inflation, det vill säga minskad köpkraft, av fiat-valutor, såsom euron och den amerikanska dollarn. Dessutom ser många kryptovalutor, som Ethereum, som möjliggör DeFi (decentraliserad finans) som ett alternativ till det traditionella bank- och finanssystemet. Priserna på kryptovalutor har också stigit några gånger de senaste åren då problem uppstått i det traditionella banksystemet.
Sammanfattning
Makroekonomi handlar om ekonomiska aggregat och fokuserar på orsak-och-verkan-samband. Viktiga makroekonomiska indikatorer inkluderar inflation, BNP och arbetslöshet. Inflation mäter prisökningar, BNP speglar ett lands ekonomiska resultat och arbetslösheten anger arbetskraftens tillstånd. Makroekonomin påverkas av den ekonomiska politiken som är uppdelad i till exempel penningpolitik och finanspolitik. Centralbanker, som ECB och Fed, reglerar penningpolitiken genom verktyg som räntan, medan regeringar för ekonomisk politik genom finanspolitik, som justerar offentliga utgifter och intäkter.
Makroekonomins inverkan på kryptovalutamarknaderna har ökat de senaste åren eftersom kryptovalutor har etablerat sig som en mer livskraftig tillgångsklass ur institutionella investerares perspektiv. Kryptovalutapriser reagerar numera ofta på makroekonomiska förändringar, såsom amerikanska ekonomiska indikatorer och Feds penningpolitiska beslut. När man undersöker förhållandet mellan makroekonomi och kryptovalutor ser många kryptovalutaexperter på bitcoin som en inflationssäkring, medan DeFi-tjänsterna som möjliggörs av kryptovalutor erbjuder ett alternativ till det traditionella bank- och finanssystemet.
Ville Viitaharju Cryptocurrency specialist The original post is written in English. Translated with Google translator.
![European Regional Development Fund](/images/EAKR_en.png)
![Leverage from the EU](/images/vipuvoimaa_en.png)